KURZUS: Szállítmányozási rendszerek

MODUL: A közúti áruszállítás

3.1. lecke: A közúti árufuvarozás teljesítményei és jellemzői, a közúti járművek típusai

| Cél: A tananyag célja, hogy a hallgató ismerje a közúti árufuvarozás sajátosságait, előnyeit és hátrányai. Legyen tisztában a közúti fuvarozási módokkal és azok jellemzőivel. Szerezzen ismereteket a közúti gépjárművekről.
Követelmények: Ön akkor sajátította el megfelelően a tananyagot, ha képes
a táblázat adatai alapján elemezni a teljesítményeket, felsorolni/kiválasztani a közúti árufuvarozás előnyeit és hátrányait, különbséget tenni jellemzőjük alapján az egyes fuvarozási módok között (teljes - kocsirakomány, részrakományos fuvarozás, és gyűjtőfuvarozás), felismerni jellemzői (műszaki paraméterei) alapján az egyes közúti járművek típusait.
Időszükséglet: A tananyag elsajátításához körülbelül 60 percre lesz szüksége.
Kulcsfogalmak
fuvarozás rakomány gépjármű
A közúti árutovábbítás teljesítményei
| 2001 | 2003 | 2005 | 2007 | 2009 | 2011 | 2013
Szállított áruk tömege, ezer tonna
Belföldi | 240 067 | 207 695 | 216 411 | 218 169 | 202 055 | 149 694 | 132 149
Nemzetközi | 6 247 | 6 694 | 12 523 | 25 130 | 27 753 | 33 146 | 37 061
Összesen | 246 314 | 214 390 | 228 935 | 243 299 | 229 809 | 182 839 | 169 211
Árutonna-kilométer, millió
Belföldi | 11 848 | 10 669 | 11 401 | 13 173 | 12 128 | 10 547 | 9 228
Nemzetközi | 6 654 | 7 530 | 13 737 | 22 631 | 23 244 | 23 981 | 26 589
Összesen | 18 503 | 18 199 | 25 138 | 35 804 | 35 373 | 34 528 | 35 817
1. táblázat
Forrás: KSH, A belföldi közúti áruszállítás teljesítményei (2001-2013), A nemzetközi közúti áruszállítás teljesítményei (2001-2013) és Az összes közúti áruszállítás (2001 -2013) alapján
Közúti áruszállítási teljesítmények (millió árutonna-kilométer)
Ország | 1995 | 2000 | 2004 | 2010 | 2013
Ausztria | 26473 | 31738 | 39 186 | 28 659 | 24 213
Belgium | 45248 | 57363 | 47 878 | 35 002 | 32 796
Csehország | ------- | 37308 | 46013 | 54 830 | 54 893
Dánia | 22291 | 24024 | 23115 | 15 018 | 16 072
Észtország | -------- | -------- | 5115 | 5 614 | 5 986
Finnország | -------- | 31974 | 32293 | 29 532 | 24 429
Franciaország | 178035 | 204015 | 212204 | 182 193 | 171 472
Hollandia | 66556 | 79544 | 89 695 | 75 783 | 70 184
Írország | --------- | 12287 | 17144 | 10 939 | 9 215
Lengyelország | --------- | -------- | 102807 | 202 308 | 247 594
Lettország | --------- | -------- | 7383 | 10 590 | 12 816
Litvánia | --------- | -------- | 12277 | 19 389 | 26 338
Luxemburg | 3872 | 7609 | 9675 | 8 694 | 8 606
Magyarország | ------- | 19123 | 20598 | 33 721 | 35 818
Nagy-Britannia | 161420 | 207214 | 162 654 | 146 685 | ----------
Németország | --------- | 271023 | 275429 | 313 104 | 305 744
Olaszország | 162984 | 184673 | 196923 | 175 775 | 127 241
Portugália | 18786 | 26747 | 41986 | 35 368 | 36 555
Spanyolország | 101630 | 148715 | 220815 | 210 068 | 192 597
Svédország | 31748 | 31987 | 39501 | 36 268 | 33 529
Szlovákia | --------- | -------- | 18482 | 27 575 | 30 147
Szlovénia | --------- | -------- | 8987 | 15 931 | 15 905
2. táblázat
Forrás: Európai Unió Statisztikai zsebkönyv 2005 és Summary of annual road freight transport by type of operation and type of transport (1 000 t, MioTkm, MioVeh-km) 2004 - 2013
Az Európai és a hazai árutovábbítási teljesítmények jelentős részét közúti járművekkel bonyolítják. A közúti áruforgalomban elkülönül a belföldi és a nemzetközi forgalom.
Ennek oka, az eltérő szabályozás, a másik pedig a forgalom jellege. Így pl. az országok közötti nagytávolságú forgalomban jórészt csak nagy teljesítményű, nagy kapacitású, gyors járműszerelvényeket alkalmaznak, hazai viszonylatban azonban - a viszonylag rövid átlagos fuvarozási távolság miatt - a küldemények nagyobbik hányadát kis-és közép kategóriájú járművekkel bonyolítják le.
A közúti árufuvarozás előnyei:
"háztól - házig" átrakás nélküli fuvarozás, az átrakással járó árusérülés kockázata csökkenthető, speciális fuvareszköz igénybevételének lehetősége feleslegessé teszi az áru csomagolását (pl. akasztós kamionok konfekcionált árufuvarozására), viszonylag gyors fuvarozási mód, egyszerűbb fuvarmódosítási lehetőségek, rugalmas, könnyebben összekapcsolható más fuvarozási módokkal, a gépjárművezető az egész útvonalon figyeli a rakományt.
A közúti árufuvarozás hátrányai:
a fuvardíj nem előre meghirdetett díjtételeken alapul, hanem alku tárgyát képezi, legmagasabbak a környezetszennyezési paraméterek, gyakori a várakozási kényszer, (határátkelőhelyeken) tömegáruk fuvarozására gazdaságtalan, a gépjárművezetők munkaideje korlátozott, növekszik a balesetveszély, az utak túlterheltek és zsúfoltak.
Jegyzetelje ki a közúti árufuvarozás előnyeit és hátrányait.
Közúti fuvarozási módok
A rakomány méretei alapján a következő fuvarozási módokat különböztetik meg:
teljes kocsirakomány (komplett) részrakomány darabáru vagy gyűjtő
Az egyes fuvarozási módokat eltérő sajátosságok jellemzik, a következő csoportosítások ezekre vonatkoznak.
Teljes kocsirakomány:
egy fuvareszközzel egy megbízás alapján történik a feladat elvégzése, legtöbb esetben egy fel és egy lerakóhelyen végzik az áru fel és lerakását, a kocsirakomány vámkezelése egyben történik, gyors fuvarozási mód, a fajlagos fuvarozási költség kedvező.
Részrakományos fuvarozás:
egy fuvareszközön több megbízás alapján állítják össze a rakományt, több felrakó és több lerakóhelyet érint, általában több export és importvámkezelést igényel, megköveteli az áru mennyiségének, mértékének, típusának ismeretét a fuvareszköz kedvező kihasználásához, a rakományegységek eltérő jellege miatt a szállítmányozónak ismernie kell az anyagok tulajdonságait, egymásra gyakorolt hatásait, a teljes kocsirakomány fuvarozásánál esetenként több időt vesz igénybe.
Gyűjtőfuvarozás:
általában menetrend szerint és viszonylatonként indítják a járatokat, az indítás gyakorisága az egy - egy viszonylatban fuvarozandó áru mennyiségétől függ, meghirdetett díjszabás alapján történik a fuvardíj megállapítása, gyűjtőpontokon keresztül kerül az áru az átvevőhöz, a küldemények viszonylatonkénti gyűjtése időigényes, ezért lassúbb fuvarozási mód, a feladótól a címzettig nem közvetlenül, hanem átrakások során jut el az áru, magas az infrastruktúra igénye, mert a gyűjtőpontoknak: vámkezelési lehetőséggel szállítmányozói gyűjtőraktárral az árumozgatáshoz szükséges gépekkel kell rendelkezni, a küldemények eltérő jellege miatt a szállítmányozónak ismernie kell az anyagok tulajdonságait, egymásra gyakorolt hatásait, a fogadó gyűjtőponton a speditőrpartner megbízható legyen - a pénzügyi elszámolási rendszer világos, egyértelmű és szabályozott legyen.
A közúti járművek típusai
A nemzetközi közúti árufuvarozásra elsősorban olyan gépjárműszerelvények alkalmasak, amelyeknek raksúlya (hasznos terhelése) 20-26 tonna. Az autógyárak a gazdaságossági szempontoknak megfelelően, a fuvarozóvállalatok igényeinek figyelembevételével alakítják ki a gépkocsik felépítményét. A fuvarozott áruk jellegétől, a fuvarozási körülményektől függően a járműszerelvények osztályozása felhasználhatóságuk szerint a következő:
Ponyvás szerelvények:
Vízhatlan ponyvával fedett tehergépjárművek (pótkocsik), amelyek általában normál kereskedelmi áruk fuvarozására alkalmasak, és amelyeknél a fuvarozással szemben semmiféle különleges igény nincs.
Ponyvás szerelvény
1. ábra
forrás: http://slonlogistics.nl/media/editor/200691221333675.jpg
Zárt kocsiszekrényes (dobozos) szerelvények:
Belső rakodóterük a fuvarozott áru természetének megfelelően alakítható ki, polcokkal, fogasokkal szerelhető fel. Főleg csomagolásigényes, hűtést vagy fűtést nem igénylő áruk fuvarozásánál használhatók, mert a zárt kocsiszekrény az árut a káros időjárási behatásoktól védi, és ezért egyszerűbb és olcsóbb csomagolás is alkalmazható
Meghatározott hőmérsékletet biztosító szerelvények:
Elsősorban gyorsan romló élelmiszerek (friss zöldség és gyümölcs, hús, fagyasztott és mélyhűtött áruk stb.) fuvarozására használják. Az élelmiszerek nemzetközi fuvarozásához használható gépjárműveket a következő csoportokba sorolhatjuk:
Hőszigetelt gépjármű: Kocsiszekrénye - az ajtókat, a padlót és a tetőt is beleértve- olyan hőszigetelő határoló felületekből áll, amelyekkel a kocsiszekrény belseje és a külső tér közötti hőcsere megfelelően korlátozható. Hűtött gépjármű: Olyan hőszigetelt gépjármű, amely nem mechanikai vagy abszorpciós berendezés, hanem más hidegforrás (természetes jég, szárazjég, cseppfolyósított gázok) segítségével teszi lehetővé az üres kocsiszekrény belsejében a hőmérséklet csökkenését, majd, fenntartását +30oC külső középhőmérséklet mellett -20oC és +7oC között. Az ilyen járműveknek a hűtőközeg számára kívülről feltölthető tartállyal kell rendelkeznie, és ennek olyan térfogatúnak kell lennie, hogy a hidegforrás - újabb feltöltés nélkül - az előírt hőmérsékletet legalább 12 órán át biztosítsa. Hűtőgépes jármű: Hőszigetelt gépjármű, amely olyan hűtőberendezéssel (mechanikus kompresszorral, abszorpciós berendezéssel stb.) van ellátva, amellyel +30oC külső középhőmérsékleten az üres kocsiszekrény belsejében a hőmérséklet csökkenthető, majd -20oC és +12oC között állandó szinten tartható. A hűtőberendezések működése független a szerelvény vontatásához szükséges motortól, tehát akkor is üzemeltethető, ha a vonóerőt biztosító motor nincs üzemben. A berendezés automatikusan tartja a kívánt hőfokot. Ha a gépjármű teremhőmérséklete eléri az előírt hőfokot, a berendezés kikapcsol; ha a rakodótérben a hőmérséklet az előírt hőmérséklet fölé emelkedik, automatikusan bekapcsol. A hűtőberendezés működését berendezés (thermoscript) ellenőrzi és regisztrálja (szalagdiagramot készít, amely a vezetőfülkéből figyelhető).
Hűtőgépes félpótkocsik
2. ábra
forrás: http://www.kamionpiac.com
Tartályszelvények:
Rozsdamentes acélból készült, általában félpótkocsira erősített tartályok, amelyeknek belsejében hullámtörő lemezek vannak a folyadék lengésének megakadályozására. A tartály kívülről a fuvarozott áru természetének megfelelően szigetelve van. Szívó- és nyomóberendezéssel szerelik fel, amelynek segítségével a tartály megtöltése és lefejtése gyorsan elvégezhető. A tartályoknak mosószerkezetük (forgókefék) is van, amely lehetővé teszi, hogy a gépjármű kétirányú kihasználása során egymástól eltérő folyadékokat lehessen fuvarozni, illetőleg azokat a különböző vegyi kölcsönhatásoktól meg lehessen óvni. A különleges tartályok fűthetők, hogy az áru fuvarozás közben ne dermedjen meg. Az ilyen szerelvényeket általában ásványolajtermékek, növényi olajok, bor és sör fuvarozására használják.
Légrugós szerelvények:
Elsősorban a rakodásra és rázkódásra különösen érzékeny berendezések, műszerek fuvarozására alkalmasak. Ma már azonban a hűtőkocsik, sőt a standard ponyvás járművek egy része is légrugóval kerül forgalomba.
Élő állatok fuvarozására alkalmas szerelvények:
Jól zárható oldalfallal, az állatok etetéséhez és itatásához megfelelő berendezéssel vannak ellátva. A kisállatok fuvarozásához több szintre oszthatók, egy részük emelőliftes.
Mély építésű félpótkocsis szerelvények:
A rakfelületnek a talajtól számított távolságát annak érdekében csökkentették, hogy a rakodótérfogatot növelhessék anélkül, hogy a gépjármű magassága a 4 métert meghaladja, ami általában Európában maximális méretnek tekinthető. Az ilyen szerelvényeket általában nagy térfogatú, de nem nagy tömegű (kis fajsúlyú) áruk fuvarozására használják. A gépjárművek további térfogatnövekedését szolgáló megoldások az ún. "rövid kuplungos" gépes pótkocsik és a rövid vezetőfülke. A gépjárműgyártók a teherbírás és a belső térfogat növelése érdekében versenyben vannak egymással. A fajlagos kihasználhatóság (m3/t) javítása csökkenti az 1 tonnára jutó fuvardíjat, illetve a fuvarozó költségét.
Konténerszállító szerelvények:
Vontató (általában nyerges vontató) gépjárműből és a konténer rögzítésére alkalmas alvázkeretből (chassis) állnak. Előnyük, hogy bármilyen (ISO szabványú 20', 30') 40' konténer (beleértve hűtőkonténer) fuvarozására alkalmasak. Az ilyen szerelvények előnye, hogy rendkívül jól kihasználhatók azzal, hogy az erre a célra rendszeresített gépi berendezések segítségével a szállítótartályokat a rendeltetési állomáson egyszerűen leemelik az alvázról, illetőleg a már korábban megrakott szállítótartályokat azok helyére visszaemelik. A szerelvény várakozási ideje így a minimálisra csökkenthető. Ezenkívül ez a fuvarozási módszer szolgálja a kombinált árufuvarozási rendszer megvalósítását, a tengeri, vasúti és közúti fuvarozás közvetlen kapcsolatának megteremtését.
Nagyméretű, nagyteherbírású pótkocsi (trailer):
Olyan pótkocsi, amely igen nagyméretű és tömegű rakományok közúti fuvarozására alkalmas. Teherbíró képessége 300 tonnáig terjedhet. A tengelyek és kerekek száma a kívánt teherbíró képességnek megfelelően változtatható. A fordulóképesség javítása érdekében egyes típusok elöl és hátul egymástól függetlenül is kormányozhatók. Az ilyen pótkocsik vontatásához megfelelő vonóerővel rendelkező vontató gépjárművekre van szükség. E járművek üresen is csak megfelelő hatósági útvonalengedéllyel vehetnek részt a közúti forgalomban.
Cserefelépítményes gépjármű:
A kocsiszekrény a gépjármű vagy pótkocsi alvázkeretéről (chasseé) saját rakodóberendezésével leemelhető, illetve cserélhető. A cserefelépítmények általában 4 lábra állítva tárolhatók, és a vontatók, illetve tehergépkocsik különleges hidraulikus berendezésükkel külső emelőszerkezet (pl. daru) nélkül, a felépítményt fel tudják venni és le tudják rakni. Jelentősége elsősorban a kombinált forgalomban van, mert az áru a kocsiszekrénnyel együtt rakható át vasúti járműre vagy hajóra. Így a gépkocsi állásideje és az árukár minimálisra csökkenthető.
Cseretengelyes gépjármű:
A gépkocsi vagy a félpótkocsi hátsó tengelykombinációja cserélhető, általában a kettős ikertengely hármas tengelykombinációra. A gépkocsi gyártók ezzel a műszaki megoldással a gépjárművek gazdaságosabb kihasználását teszik lehetővé: nagy össztömegű gépjárművek olyan útvonalakon (pl. mellékutakon) is megfelelő terheléssel közlekedhetnek, ahol cseretengely nélkül a tengelyterhelés - korlátozás miatt ez nem volna lehetséges.

| Önellenőrző kérdések
1. Válassza ki az alábbiak közül melyek a közúti árufuvarozás előnyeit!
| Egyszerűbb fuvarmódosítási lehetőségek.
| A leggyorsabb fuvarozási mód.
| Az átrakással járó árusérülés kockázata csökkenthető.
| A legkedvezőbb díjtételek érvényesíthetők, mivel nincs kötött fuvardíj.
2. "A részrakományos fuvarozást jellemzi, hogy..."
| egy megbízás alapján állítják össze a rakományt
| általában több export és import vámkezelést igényel
| egy felrakó és több lerakó helyet érint
| az előző válaszok egyike sem helyes
3. "A ponyvás szerelvények..."
| normál kereskedelmi áruk fuvarozására alkalmasak
| fuvarozásával szemben a különleges előírásokat be kell tartani
| csak meghatározott csomagolt és rögzített árut szállíthat